Szerző: Andó Marcell, RSM Hungary, 2024
Eredeti cikk: https://www.rsm.hu/blog/adotanacsadas/kkv-besorolas-mikro-kis-es-kozepvallalkozas
A társaságok KKV besorolásának (mikrovállalkozás, kisvállalkozás vagy középvállalkozás) helyes meghatározása kiemelt jelentőséggel bír, akár egy uniós pályázat akár egy (TAO) társasági adóalap- vagy adókedvezmény, vagy innovációs járulékkötelezettség meghatározásánál. A KKV vizsgálatot pontos, jogszabályi előírásokon alapuló módszertan alapján kell elvégezni, annak eredményéről pedig az éves társasági adóbevallásban (TAO bevallás) nyilatkozni is szükséges.
KKV fogalma
A KKV lényegében egy betűszó, a mikro- kis és középvállalkozások összefoglaló neve. A KKV szektoron belüli vállalatokat jogszabályi előírásokon (2004. évi XXXIV. törvény a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról *) alapuló módszertan alapján három különböző kategóriába soroljuk be, ezek: a mikrovállalkozás, a kisvállalkozás, valamint a, középvállalkozás. Ezen vállalkozási kategóriák összefoglaló rövidítése a KKV.
KKV besorolás – értékhatárok
A KKV besorolás meghatározásához három értéket szükséges vizsgálni:
- a létszámot,
- a nettó árbevételt, és
- a mérlegfőösszeget.
Az egyes KKV vállalkozási méretekhez tartozó értékhatárokat az alábbi kkv besorolás táblázat tartalmazza.
létszám | nettó árbevétel | mérlegfőösszeg | |||
mikrovállalkozás | < 10fő | és | ≤ 2 M EUR | vagy | ≤ 2 M EUR |
kisvállalkozás | < 50fő | és | ≤ 10M EUR | vagy | ≤ 10 M EUR |
középvállalkozás | < 250fő | és | ≤ 50 M EUR | vagy | ≤ 43 M EUR |
Amennyiben egy társaság a fenti feltételek alapján egyik KKV kategóriába sem sorolható be, úgy az adott társaság nagyvállalatnak minősül.
Nem minősül ugyanakkor KKV-nak az a vállalkozás, amelyben az állam vagy az önkormányzat közvetlen vagy közvetett tulajdoni részesedése eléri a 25%-ot.
Fontos megemlíteni továbbá, hogy az ún. 2 éves szabály miatt egy társaság általában akkor nyeri/veszíti el az adott KKV vagy nagyvállalati besorolását, ha 2 egymást követő évben túllépi vagy alul marad az adott értékhatároktól.
KKV méret meghatározása – nemcsak az adott társaság számít!
A KKV besorolás meghatározásához nem elegendő az adott vállalkozás fenti három adatának ismerete, hanem figyelembe kell venni az ún. kapcsolódó és partnervállalkozások adatait is. Ezek a kategóriák bár hasonlóak a Tao tv. ( 1996. évi LXXXI. törvény) szerinti kapcsolt vállalkozás fogalmához, nem azonosak velük!
kapcsolódó vállalkozás – partnervállalkozás
A kapcsolódó vállalkozások – többek között – olyan vállalkozások, amelyek egymásban – közvetlenül, vagy közvetve – a szavazatok többségével rendelkeznek vagy egyik vállalkozás a másik vállalkozás felett döntő irányítást, ellenőrzést gyakorol.
Partnervállalkozásoknak olyan vállalkozások minősülnek, amelyek esetén egyik vállalkozás közvetlenül vagy kapcsolódó vállalkozások által a másik vállalkozás jegyzett tőkéjének vagy szavazati jogának legalább 25%-ával, de legfeljebb 50%-ával rendelkezik.
A vizsgált társaság kapcsolódó vállalkozásainak létszám, nettó árbevétel és mérlegfőösszeg adatait teljes mértékben, a partnervállalkozások adatait pedig arányosan kell figyelembe venni a KKV besorolás meghatározásához.
milyen adóelőnyök vehetők igénybe KKV-k esetén?
A társasági adóról szóló törvény Tao tv. ( 1996. évi LXXXI. törvény). számos adóalap- és adókedvezményt biztosít, amelyek igénybevételét bizonyos KKV méretekhez köti.
Ilyennek minősül például a kis- és középvállalkozások által megvalósított beruházás utáni adóalap csökkentő tétel, amely szerint a korábban még használatba nem vett ingatlan, valamint műszaki gép, berendezés üzembe helyezése érdekében elszámolt adóévi beruházás értéke után csökkentő tétel érvényesíthető a jogszabályi feltételek teljesítése esetén.
Ugyancsak KKV-k számára érhető el a beruházási hitelek kamata utáni adókedvezmény, de érdemes megemlíteni, hogy fejlesztési adókedvezmény, illetve energiahatékonysági célokat szolgáló beruházás, felújítás adókedvezményének igénybevétele esetén a KKV-k az elszámolható költség magasabb hányadával csökkenthetik társasági adóalapjukat.
Ezeken túlmenően a mikro- és kisvállalkozások mentesülnek az innovációs járulékfizetési, továbbá transzferár dokumentációkészítési kötelezettségek alól is.
A fentiekből is látható, hogy egy kiterjedt cégcsoport esetében egy adott vállalkozás KKV besorolásának elvégzése összetett feladat, a besorolás során alapos odafigyeléssel kell eljárni, azonban a KKV méret helyes meghatározása meghatározó fontosságú nemcsak az egyes adókedvezmények igénybevétele, hanem bizonyos támogatások, pályázatok, illetve a transzferár szabályok szempontjából is. Az RSM Hungary Zrt. szakértői készséggel állnak rendelkezésre a helyes KKV besorolás vizsgálatával kapcsolatban.